מערכת קרישת הדם

קרישת הדם הוא מנגנון הומיאוסטטי חשוב השומר על נפח הדם. דימום מפצעים או מפרצות הנוצרות בנימים ללא פציעה, ייעצר תוך זמן קצר - לאחר מספר דקות – גם אם לא ננקוט באמצעים מיוחדים [לא בפציעות קשות כמובן].
קרישת הדם היא תהליך רב שלבי המתרחש בפלסמה ובו מעורבות טסיות הדם המפעילות את מנגנון הקרישה. במהלכו נוצרת במהירות סתימה המונעת את איבוד הדם מכלי הדם הפגוע. הסתימה מתאפשרת הודות לפקק ראשוני של טסיות ספוחות אל מקום הפציעה וליצירת סיבי חלבון בלתי מסיס - פיברין  הנוצר מחלבון פלסמה מסיס פיברינוגן. סיבי הפיברין יוצרים מעין רשת שלוכדת את תאי הדם וסגרת על הפצע בפקק סופי. 

פקק ראשוני

קריש דם – פקק סופי

הטסיות הן שברי תאים הנוצרים מתאי ענק – מגקריוציטים, ומספרם גבוה מזה של תאי הדם הלבנים. בתוכם שלפוחיות מלאות בחמרים הנשפכים באזור הפגוע והמפעילים את מנגנון הקרישה. חשיפת אזורים חיצוניים של כלי הדם הפגוע כמו סיבי קולגן, מעודדת את הטסיות להיספח אל מקום הפגיעה. 
לעצירת הדם יש שני שלבים: 1. יצירת פקק ראשוני
                                        2. יצירת קריש דם

1. התבוננו באנימציה המתארת את שלבי עצירת הדם -  http://www.mhhe.com/biosci/esp/2002_general/Esp/folder_structure/tr/m1/s7/trm1s7_3.htm והציגו את שלבי התהליך באפן סכמתי: 
האם לתאי האנדותל הפגועים יש חלק בתהליך? 

תאי אנדותל

		         נים דם
2. ראו עוד שתי אנימציות המסבירות את תהליך הקרישה:

http://www.pennhealth.com/health_info/bloodless/dswmedia/bldclot_animation.html
1. פציעה והיווצרות קריש דם – הסבר קולי 

http://www.lifehouseproductions.com/Clotting.html
2. יצירת קרישי דם – הסבר קולי

3. כפי שראיתם, בתהליך הקרישה משתתפים גרומים רבים – פקטורים שונים, חלבונים, אנזימים ויוני סידן. אחד הפקטורים הידועים הוא פקטור 8 בשל היותו קשור למחלת ההמופיליה מסוג A  - חסר קרישת דם. הגן לפקטור 8 נמצא על כרומוזום ה X – מסיבה זו נשים בעקר נושאות את המחלה ולרוב גברים חולים בה [יש להם רק כרומוזום X אחד]. פקטור 8 מסונטז בעקר בכבד ומעט יותר בכליות ובטחול ונמצא בדם בכמויות מזעריות. מסיבה זו מאד יקר להפיקו ממנות דם כדי לטפל בחולי המופיליה. בשנים האחרונות מייצרים פקטור 8 בשיטות ביוטכנולוגיות [בהנדסה גנטית]. 

א. קראו בספר בעמוד 94 והסבירו מה הקשר בין המופיליה למחלת האיידס.  ____________________________________________________________________________________________________________________________

ב. מהי תרומת הביוטכנולוגיה בתחום זה?  ____________________________________________________________________________________________________________________________

4. במקביל לתהליך היווצרות הקריש ולאחר עצירת הדם, יש צורך להמיסו. למעשה מנגנון קרישת הדם בגוף מרכב משתי מערכות נוגדות הפועלות באפן מאוזן – מערכת הקרישה היוצרת במהירות פקק ראשוני וקרישי דם העוצרים את איבוד הדם, ומערכת המסת הקרישים הממיסה קרישים מיותרים ובכך מבטיחה זרימה חופשית של דם לאיברים השונים. למעשה המסת הקריש מתחילה עם היווצרותו וחלק מהפקטורים המעורבים בקרישה, מפעילים במקביל גם את המסת הקריש! החמר הממיס הוא אנזים – פלסמין החותך את סיבי הפיברין בקריש. 

בדרך כלל שתי המערכות האלה מאוזנות, למרות שלעיתים מתרחשת הפרה של האיזון הזה וקרישים נוצרים מהר יותר מכשר המסתם ע"י מערכת ההמסה. מתוך 3 מיליון התקפי לב הקורים מדי שנה בעולם, רובם הגדול נגרמים בגלל סתימת כלי הדם הכליליים [הקורונריים – של הלב עצמו] ע"י קרישי דם. במקרים כאלה יש צורך מיידי בטיפול להמסת הקריש. 

התבוננו באנימציות הבאות והסבירו – 

http://www.dvt.net/media/clotting.swf
1. זרימה נורמלית ויצירת קריש דם – טרומבוזיס – באזור של אנדותל פגוע – הסבר קולי

http://www.dvt.net/dvtDefined.do
2. הזרימה הורידית והיווצרות קרישים בורידים! הסבר קולי 

א.	מה גורם להיווצרות קרישים בכלי הדם – בעורקים או הורידים?מהי הסכנה בכך? ________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
ב.	מני הסכנה בכך? ________________________________________________________________________________________________________________

5. אחת הסכנות של היווצרות קרישים בורידים  היא התנתקות קריש ממקומו אל זרם הדם וסתימת עורק הריאה -  ראו אנימציה המתארת מצב כזה: 
http://www.dvt.net/pulmonaryEmbolism.do

מהו מסלול הזרימה של קריש הדם מוריד כלשהו בגוף, עד לסתימת עורק הריאה?  _________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

6. הפלסמין [מערכת המסת הקרישים] המפרק את קריש הדם,  מופעל ע"י חמר הנמצא בפלסמה וגם משתחרר  מתאי האנדותל הפגועים – שמו פלסמין אקטיבטור. חמר זה יוצר בשיטות ביוטכנולגיות כתרופה שניתנת להזרקה לדם. למה יכולה לשמש התרופה פלסמין אקטיבטור? __________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
7. ענו על שאלה 16 בעמוד 94 : __________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________

8. לפניכם תיאור של קביעת זמן קרישה -  http://www.getbodysmart.com/ap/circulatory/coagulation/menu/coagulation.html

על מה מתבססת השיטה המתוארת? ____________________________________________________________________________________________________________________________

9. טסיות דם רגישות מאד לדופן החלקה של כלי הדם – טסיות הנתקלות במשקע מחוספס הנוצר בטרשת עורקים לדוגמא, עלולות להגיב כמו במגע עם קרע בדופן.
א. מהי הסכנה בכך? ____________________________________________________________________________________________________________________________

ב. קראו בספר בעמוד 84-85 והסבירו מהי טרשת עורקים ומהם הגורמים להיווצרותה?  ________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________